* Dihotomia Regat / Ardeal se păstrează și la nivel de religiozitate, singura anomalie fiind Bucureștiul, anomalie explicabilă prin gradul ridicat de urbanizare, fapt corelat invers cu religiozitatea. Astfel regiunea de dezvoltare Sud-Vest este cea mai religioasă, iar centrul este cea mai ireligioasă - mai ales în mediul rural, urmat imediat de nord-vest.
* Județele Cluj, Mureș și municipiul București par să fie „fruncea” necredinței în mediul urban. În general Capitala și județele Transilvane sunt cele ce domină în necredință.
* Zonele urbane din județul Iași sunt comparabile cu cele transilvane, probabil din cauza municipiului reședința de județ, care în ciuda reputației de Paraschivopolis, este totuși un centru universitar puternic. De altfel Oltenia și Sudul par a fi un pic mai religioase decât Moldova, deși cea din urmă avea reputația de epicentru al dreptei credințe.
* Județul Covasna are mediul rural cel mai ireligios, în proporție de 0,56%, comparativ cu 0.10% cât e media rurală pe țară. Urmează județele Mureș, Cluj, Harghita, Brașov și Ilfov, o ciudățenie în sudul pravoslavnic.
În încheiere, aș vrea să felicit comuna Gălești (Nyárádgálfalva) din județul Mureș, care se dovedește cea mai ireligioasă unitate administrativ-teritorială din România, având aproximativ 6,4% populație fără religie, mai necredincioasă decât orice altă comună sau orice alt oraș sau municipiu.
Pentru o hartă a județelor ce include și datele pe rural și urban, click aici.
Vezi și: Infografic pe 2002, modificările de la un recensământ la altul și harta comunelor cu peste 1% ireligioși.
Pentru o hartă a județelor ce include și datele pe rural și urban, click aici.
Vezi și: Infografic pe 2002, modificările de la un recensământ la altul și harta comunelor cu peste 1% ireligioși.